Subject: Vs: Küsimused kõrgevererõhktõve auditi raames
From: Elina Müürsepp - SOM <[email-masked]>
To: Pille Kuusepalu <[email-masked]>
Cc: Mariliis Trei-Mäe <[email-masked]>
Date: Mon, 18 Aug 2025 09:36:42 +0000

Tere!

Lisasin küsimuste vastused allolevasse kirja rohelisega, et oleks paremini küsimust-vastust jälgida.

Heade soovidega

Elina Müürsepp
nõunik (kiirabi, kriisivalmidus, esmatasand)
Sotsiaalministeerium

________________________________
Saatja: Pille Kuusepalu <[email-masked]>
Saadetud: teisipäev, 01. juuli 2025 14:58
Adressaat: Elina Müürsepp - SOM <[email-masked]>
Koopia: Mariliis Trei-Mäe <[email-masked]>
Teema: Küsimused kõrgevererõhktõve auditi raames

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Meil on auditi „Krooniliste haigete ravi ja jälgimine kõrgvererõhktõve näitel“ raames tekkinud mõned küsimused, millele palume vastuseid.

  1.  RTA alameesmärgi „Tervist toetavad valikud“ jälgimiseks kasutatakse mõõdikuna standarditud varajase suremuse kordajat (30-60 aastaste suremus kroonilistesse mittenakkushaigustesse 100 000 sama vana elaniku kohta). 2024. aasta tervise valdkonna tulemusaruande põhjal on aga selle mõõdiku viimane mõõdetav tulemus aastast 2017 (ehk enne arengukava algust).

Miks selline mõõdik valiti ja miks ei ole seda viimase kaheksa aasta jooksul uuendatud? Kuigi mõõdiku allikaks on WHO, siis sisendandmed tulevad Eesti registritest?

Antud mõõdiku puhul on tegemist Rahvastiku tervise arengukava 2020–2030<https://www.sm.ee/sites/default/files/content-editors/Tervishoid/rta_05.05.pdf>

 põhimõõdikuga. Seega mõõdiku muutmiseks oleks vaja valitsuses kinnitatud dokument avada, läbida selleks vajalik protsess, mis on pikk  ja mõõdiku muutmiseks ebamõistlik ettevõtmine.

Mõõdik on valitud WHO metoodika ja allika järgi, sest sellel on olemas rahvusvaheline võrdlus, mille põhjal on lihtsam seada sihte. Sihtide seadmine aastate kaupa on vajalik ja nõutud nii tegevuspõhise riigieelarve 4-aastastes programmides ja ka valdkonna arengukava põhidokumendis. Sisendandmed on küll Eesti siseselt kogutud (antud juhul surma põhjuste registrisse) ja edastatud WHO-le, kuid igal rahvusvahelisel organisatsioonil ja indikaatoril on oma metoodika, kuidas sisendandmetelt arvutused tehakse. Metoodikas on nüansse, mis on väga andmespetsiifilised. Seetõttu Eesti siseselt sarnase metoodikaga arvutatuna tekivad tulemustes siiski erisused ja võrdlemine teiste riikidega ei ole võimalik või on keerulisem.
Mõõdik on valitud eelkõige selle sobivuse tõttu programmi tulemuslikkuse mõõtmisel. Valiku tegemisel ajal puudus teave, et WHO selle tulemusi ei uuenda ja selleks andmeid ei kogu. Seega oli see lisatud teadmisega ja heas usus, et jätkub andmete kogumine ja aegrida ei katke. Alates 2026. aastast on see mõõdik tervist toetavate valikute programmist 2026-2029 tegevuspõhise riigieelarve mõõdikutest välja arvatud samal põhjusel, et seda aegrida enam WHO-s ei uuendata.

  1.  RTA „Tervist toetavate valikute“ ja „Inimkeskse tervishoiu“ programmis on meetmete mõõdikuteks määratud kaks mõõdikut, mille allikaks on OECD:

  *   Ennetusega välditav suremus 100 000 elaniku kohta
  *   Raviga välditav suremus 100 000 elaniku kohta.

2024. aasta tervise valdkonna tulemusaruande põhjal on mõõdiku viimane olemasolev väärtus aastast 2022. Sarnane küsimus eelnevaga – miks kasutatakse mõõdikuna OECD arvutatavat näitajat, kui selle sisendandmed tulevad Eesti andmetest. Miks ei kasutata mõõdikutena TAI arvutatavaid näitajad (nt tabelid SD60 ja SD61)?

Sarnaselt eelmise küsimusega on ka nende mõõdikute puhul valitud andmeallikaks OECD tagamaks ühtse metoodikaga arvutamine ja rahvusvahelise võrdluse tagamine. Eesti siseselt on teada, et kasutatakse OECD metoodikast erinevat metoodikat. Saadud teavet saab ja kasutatakse täiendava teabena, aga võrdlemine ja Eesti olukorra teiste riikide suhtes vaatlemine on tunduvalt informatiivsem. See aitab pikemaajalisi sihte seada ja võtta eeskujuks riigid, kus on sama näitaja oluliselt parem ning nende headest praktikatest õppida ja Eesti konteksti kohandatult ellu viia.
Rahvusvahelistel organisatsioonidel võtabki andmete avaldamine aega, sest andmete kogumine riikides ja nende ühtselt kokku koondamine ja töötlemine toovadki avaldamise vaates ajalise viibe. Konkreetseid indikaatoreid võib pidada tervisevaldkonnas olulisemate hulka (tervena elada jäänud aastate ja oodatava eluea indikaatorite kõrval), sest peegeldavad väga suures vaates tulemuslikkust. Nende tulemusi mõjutavad praktiliselt enamik tegevusi, mis tervisevaldkonnas tervikuna (nii riigi, teenuseosutaja kui ka inimese vaates) tehakse.

  1.  Inimkeskse tervishoiu programmis on alates 2023. aastast, et on kavas „töötada välja ja võtta kasutusele inimeste vajadustele vastavad terviseharituse töövahendid krooniliste haigustega paremaks toimetulekuks“ (2025-2028 programmis lk9).

Millised töövahendeid täpsemalt selle all mõeldakse? Milliseid töövahendeid on juba välja töötatud ja kasutusele võetud?

SoMi poolt tellitud terviseharitust käsitlev uuring   TÜ_Terviseharituse_uuring_LÕPPRAPORT_ISBN.pdf<https://sm.ee/sites/default/files/documents/2022-09/T%C3%9C_Terviseharituse_uuring_L%C3%95PPRAPORT_ISBN.pdf> , mille eesmärgiks oli analüüsida tõenduspõhiseid terviseharituse meetmeid ning nende rakendamisvõimalusi ja mõju Eesti tervishoiusüsteemis. Uuring andis ka sisendit töövahendite ja meetmete jaoks. Samuti on raport mõeldud üheks alusdokumendiks terviseharituse raamistiku koostamiseks.

Eesti Rahvastiku tervise arengukavas 2020–2030 on juhitud tähelepanu sellele, et kui seni on Eesti tervishoid olnud valdavalt teenusekeskne, siis RTA eesmärkide saavutamiseks on vajalik suurendada inimeste endi teadmisi ja võimekust informeeritud terviseotsuste tegemiseks. Oluline meetod selle saavutamisel on erinevate terviseharitust parandavate meetmete toetamine. Üheks suureks eesmärgiks arengukavas on „tervena elada jäänud aastate arv kasvab kiiremini kui oodatav eluiga ehk inimesed elavad suurema osa oma elust tervisest tulenevate piiranguteta“ ning selle eesmärgi ja alaeesmärkide saavutamiseks on korduvalt viidatud muuseas terviseharituse meetmete rakendamisele, nt:
➢ arusaadava ja praktilise info tervist toetavatest valikutest kõigile õigel ajal kättesaadavaks muutmisele;
➢ vaimse tervise edendamiseks terviseharituse parandamisele;
➢ terviseharituse parandamisele kui ühele meetodile Eesti inimeste tervise ebavõrdsuste vähendamisel.

Lisaks on perioodil 2025–2028 mh kavas:

•            Terviseharituse raamistiku koostamise ja elluviimisega jätkamine. Eesmärk on kokku leppida eri osapoolte rollid ja ülesanded tervisevaldkonna sekkumiste rakendamisel, mis aitavad parandada elanikkonna terviseharitust ning võimestada kogukondi ja patsientide ühendusi.

•            Terviseportaali (digilugu.ee) arendamise ja uute teenuste lisamise jätkamine. Sellega kaasneb ka inimeste teadlikkuse suurendamine, kuna arenduste üheks eesmärgiks on pakkuda inimestele ühtset usaldusväärset tervisealase teabe saamise allikat kasutajasõbralikus keskkonnas.

Palun kirjeldage täpsemalt/saatke täpsem info, mis nende punktide all plaanis on ja kes vastutab plaanitavate tegevuste eest.

Terviseportaali arendamise eest vastutab nüüd Tervisekassa, kellel on teave, milliste teenuste lisamine on plaanis.

  1.  WHO viib iga kahe aasta tagant liikmesriikide seas läbi küsitluse mittenakkushaigustega tegelemise riikliku võimekuse kohta. Teadaolevalt saadetaks küsitlus täitmiseks Sotsiaalministeeriumile. Viimaste tulemuste järgi<https://www.who.int/data/gho/data/indicators/indicator-details/GHO/policies-strategies-and-plans> on Eesti märkinud, et Eestis on olemas toimiv poliitika/strateegia/tegevusplaan kardiovaskulaarhaigustega tegelemiseks. Millist dokumenti silmas peetakse?

Meile teadaolevalt ei ole kardiovaskulaarhaigustega tegelemiseks eraldi strateegiat, vaid RTA-s käsitletakse horisontaalselt riskitegureid.

[A screenshot of a computer  AI-generated content may be incorrect.]

Riigi tasandil viiakse ellu erinevaid tegevusi, mis panustavad SVH-sse haigestumuse vähenemist kui ka ravi tulemuslikkusesse. Rahvastiku tervise arengukava 2020-2030 (RTA), mis on tervisevaldkonna strateegiline katusdokument, saabki lugeda selleks strateegiaks, mis tõepoolest ei ole eraldiseisev SVH strateegia, aga ei ole vale vastus WHO-le. RTA on mõeldud katusdokumendina, mis hõlmab kõiki rahva tervise edendamise, ennetamise, ravi ning tervise säilitamise ja heaolu hoidmisega seotud tegevuste prioriteetsemad suunad ja olukorra parendamiseks vajalikud tegevused.
RTA 2009-2020 elluviimise käigus olid suunised (riigi strateegilise planeerimise vaates kui ka SoMi siseselt), et eraldiseisvaid strateegiaid ei koostata, sest nende kasutegur on vähene. Sama trendi on jätkatud RTA 2020-2030 elluviimise raames. Kuid vajaduse korral on siiski eraldiseisvaid tegevuskavasid vms koostatud. Näiteks on olemas madalama taseme strateegilised dokumendid, mis tegelevad muuhulgas kardiovaskulaarhaiguste ennetamisega, nagu näiteks alkoholipoliitika roheline raamat<https://www.tai.ee/sites/default/files/2021-04/alkoholipoliitika_roheline_raamat.pdf> ning Liikumise valdkonna kolme ministeeriumi tegevuskava<https://liigume.ee/tegevuskava/>. Valmimisel on uus dokument on alkoholipoliitika arengusuunad ning toitumise ja liikumise arengusuunad.

  1.
RTA üheks alameesmärgiks on inimkeskne tervishoid, mille sisuks on tagada teenused, mis muuhulgas toetavad krooniliste haigustega elamist. Krooniliste haigete ravi ja jälgimise korraldamises on suur roll Tervisekassal (nt perearstiabi korraldus, perearsti kvaliteedisüsteem, ennetusprogrammid). Kuidas toimub Sotsiaalministeeriumi ja Tervisekassa omavaheline infovahetus ja prioriteetsete tegevuste kokkuleppimine, et tagada RTA-s seatud eesmärkide saavutamine?

Alates 2024. aastast läks Sotsiaalministeerium üle teenusepõhisele juhtimisele. Poliitikajuhid juhivad tuumikmeeskondi, kuhu kuuluvad lisaks Sotsiaalministeeriumile ka teiste asutuste esindajad. Tervisekassa on tõhusalt esindatud nii esmatasandi kui ka spetsialiseeritud abi (eriarstiabi) poliitikavaldkonna tuumikmeeskondades ning ka teistes tuumikmeeskondades. See tagab küllaldast infovahetust ja tegevuste koordineerimist. Teenuspõhisele juhtimisele üleminek tõi kaasa ka ühise tööplaani koostamise protsessi, kus poliitikavaldkonna tuumiktiim, kuhu kuuluvad nii ministeeriumi ja asutuste esindajad, arutavalt ühiselt läbi järgneva aasta suurimad arendusplaanid ja prioriteetsed tegevused.
Lisaks sellele Sotsiaalministeerium koostab iga aasta Tervisekassa tulemuskaardi, mille kaudu juhitakse asutuse prioriteetsete tegevuste seadmist.

  1.  2025.a riigieelarve seletuskirja kohaselt on vähenenud eelarve, mis puudutab tervist toetavate valikute programmi ja inimkeskse tervishoiu programmi (vt ka tabel). Kas vähenemine on tingitud tegevuste/projektide lõppemisega või riigieelarve kokkuhoiuga? Kui palju on nende eelarve ridade all tegevusi, mis on seotud mittenakkushaiguste, st krooniliste haiguste, ennetamisega, sekkumistega? Milline on eelarve plaan pikemas perspektiivis? Inimeseharituse tegevuste kirjelduses on toodud, et tegevuse eelarvest rahastatakse ka Viljandi maakonnahaigla ja tervisekeskuse TERVIKUM ehitamist, mis valmib ja hakkab inimestele teenuseid osutama 2025. aastal. Kas selle ehitamise kulu on inimeste terviseharituse ja põhiõiguste kaitse all peamine tegevus?

2023 täitmine

2024 RE

2025 RE

Muutus

Muutus, %

Tervist toetavate valikute programm

-25 858

-25 943

-22 813

3 130

-12%

Terviseriskide ennetamise ja tervise edendamise korraldamine

-9 644

-8 709

-8 284

425

-5%

Tasakaalustatud toitumise ja füüsilise aktiivsuse edendamine

-1 223

-1 206

-685

521

-43%

Uimastite tarvitamise ennetamine ja vähendamine

-6 036

-5 418

-4 955

463

-9%

Inimkeskse tervishoiu programm

-2 360 265

-2 457 053

-2 410 203

46 850

-2%

Inimeste terviseharitus ja põhiõiguste kaitse

-2 245

-46 233

-16 053

30 180

-65%

 Terviseriskide ennetamise ja tervise edendamise korraldamine - Tervise Arengu Instituudis on 2025 aastal nimetatud programmitegevuse all 6 teenust. Mittenakkushaigustega on enim seotud „Vähktõve ennetus ja sõeluuringud“ ning „Teadustöö tervisepoliitika kujundamiseks“. Vähktõve teenuse 2023 täitmine 0,4 mln, 2024 täitmine 0,4 mln ja 2025 eelarve 0,7 mln. Vahendite kasv tuleb eelkõige ETAG teadusgrandist (2025-2029), Tervisekassa rahastatava eesnäärmevähi tasuvusuuringu läbiviimisest ning Euroopa Komisjoni rahastatavatest välisgrantidest.  Piirmääraga vahenditest rahastatakse sõeluuringute kutsete edastamist ning toetatakse mammograafiabusside teenuse korraldamist ning vähktõve teavitusalast tööd. Vastavate vahendite kärped mõjutavad eelkõige just neid viimatinimetatud tegevusi. Teadustöö teenuse eelarve 2023 täitmine 2,6 mln, 2024 täitmine 2,2 mln ja 2025 eelarve 2,6 mln. Valdava osa vahenditest moodustavad välisgrandid ja siseriiklik teadustegevuse baasrahastus. Suurim välisgrant vähi ja teiste mittenakkushaiguste ennetuseks on 2024-2027 perioodiks 3,1 mln eelarvega (Cancer and other NCDs prevention –action on health determinants). Piirmääraga vahendite kärbete mõju jääb tagasihoidlikumaks, sest nende osakaal teenuses on ligikaudu 25% juures. Teenus jääb ka edaspidi sõltuma peamiselt projektitoetustest.

Tervise Arengu Instituudi viljatusravi registri arenduste säästlikum korraldamine toob kokkuhoiu 2025. a summas 0,01 mln eurot.

Tasakaalustatud toitumise ja füüsilise aktiivsuse edendamine- Tervise Arengu Instituudis on vastava teenuse eelarve suurenenud igal aastal: vastavalt siis 2023 täitmine 0,5 mln, 2024 0,6 mln ja 2025 eelarve 0,76 mln. Pikemas vaates on eeldatav kasv läbi täiendavate projektide (välis- ja siseriiklikud).

Uimastite tarvitamise ennetamine ja vähendamine - Alates 2025 aastast on alkoholi-, tubaka- ja narkootikumide tarvitamise ennetamise ja kahjude vähendamise tegevused koondatud üheks teenuseks (endise kolme asemel). Nende koondatud eelarveliste vahendite 2023 täitmine 6,0 mln, 2024 täitmine 5,6 mln ja 2025 eelarve 5,1 mln. Eelarved koosnevad ligi 95% ulatuses piirmääraga vahenditest (liik 20) ning vastavad kärped on sundinud vaatama ümber ka nimetatud teenuse tegevuste korraldamist. Suurim ühekordne muudatus oli Torujõe teenuse üleviimine (-0,5 mln). Tegevuse eelarve vähenes 0,5 mln euro võrra seoses Tervise Arengu Instituudi sõltuvusravi (noorukite sõltuvusravi teenus, nn Torujõe Noortekodu) eelarve liikumisega Sotsiaalkindlustusameti tegevusse Abivajavaid lapsi ja peresid toetavad teenused, kinnise lasteasutuse teenusele (KLAT). Väiksemaid korralduslikke muudatusi võib eeldada ka tulevikus, samas hädavajalikud tegevused (kahjude vähendamine) loodetakse tagada vajalikus mahus.

Inimeste terviseharitus ja põhiõiguste kaitse - Kogu 2024. a tegevuse eelarvest rahastati Viljandi TERVIKUMi ehitamist. Eelarve vähenemine on tingitud asjaolust, et TERVIKUM sai 2025. aastal valmis.

  1.  RTA tervist toetavate valikute 2025-2028. a programmis on kirjas, et järgnevate aastate prioriteet on tuua tervisesüsteemi fookus haiguste ennetusele, sealhulgas suurem rõhuasetus rahvatervishoidu toetavatele ennetustegevustele. Mis täpsemalt plaanis on arvestades, et  eelarve . Lisaks, uimastite tarvitamise ennetamise ja vähendamise tegevustena on kirjas, et „jätkuvalt on vaja parandada uimastite tarvitamise häire ravi kättesaadavust ja kvaliteeti tervishoiusüsteemis ning integreerida see teiste ravi- ja sotsiaalteenustega.“ Kuidas täpsemalt plaanitakse integreerimist ravi- ja sotsiaalteenustega?

Programmi teenuste rahastamise kava all on mh „Tõenduspõhiste ennetustegevuste korraldamine ja arendamine“, mille eelarve tõus on 2026 ca 3,5 miljonit. Mida selle raames plaanitakse teha?

  *   Perioodil 2025-2028 ehitatakse Norra rahastuse toel terviseriskide ja riskikäitumise tulemuslikumaks ennetamiseks koostöös Justiitsministeeriumiga üles jätkusuutlik ja terviklik ennetussüsteem, et vähendada survet tervishoiule. Selle raames luuakse mh ennetuse mikrokraad ja täiendkoolitused, kirjeldatakse ja luuakse terviklik ennetustegevuste rakendamise süsteem, luuakse tulemuslikke ennetustegevusi koondav veebileht. Jätkatakse ennetuse teadusnõukogu juhtimisel ennetustegevuste tõendatuse taseme hindamisega. Lisaks on fookus keskkonnale suunatud ennetusel riskikäitumise vähendamisel, nt alkoholitarvitamise vähendamise arengusuundade (2025-2035) kinnitamine ja rakendamine, tubakapoliitika mõjude hindamine ja uue strateegiadokumendi koostamine, tubaka- ja alkoholi müügilubade süsteemi väljatöötamise analüüsimine, lasteasutuste ja täisealiste sotsiaalteenuste toitlustamise määruste muudatuste realiseerimise toetamine, toitumisnõustamise teenuse väljatöötamine, turvalisema ööelu programmi elluviimine (alkoholi serveerivate inimeste koolitamine, järelevalve teostamise toetamine jne).
  *   Uimastite tarvitamise häire ravi teenuse ning toetavate sotsiaalteenuste integreerimise poole liigutakse teostades ESF välisrahastuse toel projekti “terviseriskide ennetamine ja vähendamine”. Kavas on kaardistada teenuste kasutamise (sh kliendikogemuse) hetkeolukord, koolitada sotsiaalvaldkonna spetsialiste, kirjeldada ühtne teenuste mudel ja klienditeekond. Lisaks töötada välja vajalikud tööriistad ja sekkumised.
  *   „Tõenduspõhiste ennetustegevuste korraldamine ja arendamine“ eelarve tõus on tervist toetavate valikute (2025-2028) programmis 2,4 miljonit (kogueelarve on 3,5 miljonit) eurot. Eelarve tõus konkreetsel real on seotud välisrahastuse eelarveridade muutmisega (eelarve liigutamine ühtede tegevuste juurest teiste teise juurde). 2,4 miljoni euro (välisrahastus) toel viiakse ellu eelpool kirjeldatud tegevusi (toitumisnõustamise teenuse väljatöötamine, uimastite tarvitamise vähendamine ning tervishoiu- ja sotsiaalsüsteemi koostöö suurendamine). Laiema tegevuse (1.1.1.) eelarve tõuseb vaid 1 miljonit eurot ning ongi seotud ESF projekti elluviimisega kuni 2027. aasta lõpuni.

  1.  SoMi strateegiliste objektide all on TE02010902 teenus “Välja on töötatud tervisealased ennetustegevused, mille kaudu on võimalik vähendada ebasoovitavat tervisemõju ja riskikäitumist ning parandada tervisenäitajaid“ ja mõõdetakse teenuste arvu. Milliseid teenuseid on mõeldud?

Varasemalt mõõdeti ennetuse teadusnõukogus hinnatud ennetustegevuste arvu. Sellest aastast mõõdame hinnatud ennetustegevuste arvule lisaks ka ennetuse koolitustel (EUPC) osalenute arvu ja tööriistade/juhiste arvu mis on koostatud otsustajatele ja praktikutele.

Andke palun teada, millal saate meile vastuse saata.

Ette tänades vastuse eest

Lugupidamisega

Pille Kuusepalu

audiitor

+372 6400 762

Kiriku 2/4, 15013 Tallinn

www.riigikontroll.ee<http://www.riigikontroll.ee/>

Käesolev e-kiri võib sisaldada asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud teavet. Kui te ei ole selle kirja adressaat, palun võtke ühendust saatjaga ning kustutage e-kiri arvutist.